%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Customising LaTeX output
% $Id: custom.tex,v 1.2 1998/09/29 08:05:09 oetiker Exp oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\chapter{Prisp�sobovanie \LaTeX{}u}

\begin{intro}
Vzh�ad dokumentov vytvoren�ch na z�klade pr�kazov, ktor� ste sa doteraz nau�ili  bude prijate�n� pre �irok� kruh u��vate�ov. Hoci nemusia vyzera� fantasticky, bud� vyhovova� ustanoven�m pravidl�m dobrej typografie, �o ich urob� �ahko �itate�n�mi a na poh�ad pr�jemn�mi.

Napriek tomu s� situ�cie, ke� \LaTeX{} neposkytuje pr�kazy alebo prostredia odpovedaj�ce va�im potreb�m, pr�padne v�stup z�skan� na z�klade existuj�cich pr�kazov neuspokojuje va�e po�iadavky.

V~tejto kapitole sa pok�sim trochu nazna�i� ako nau�i� \LaTeX{} nov� triky a~ako ho don�ti� vytvori� v�stup, ktor� vyzer� in��, ako to poskytuje �tandard.
\end{intro}

\section{Nov� pr�kazy, prostredia a bal�ky}

Mohli ste si v�imn��, �e v�etky pr�kazy, ktor� som uviedol v~tejto knihe, s� s�dzan� v~r�m�ekoch a �e s� vytla�en� v~registri na konci kni�ky. Namiesto priameho pou�itia pr�kazov \LaTeX{}u potrebn�ch na dosiahnutie t�chto
�loh som vytvoril \wi{bal�k}, v~ktorom som za t�mto ��elom definoval nov� pr�kazy a prostredia. Teraz jednoducho nap�em:
\begin{example}
\begin{lscommand}
\ci{dum}
\end{lscommand}
\end{example}

V~tomto pr�klade pou��vam oboje: nov� prostredie s~n�zvom
\ei{command}, ktor� je zodpovedn� za nakreslenie r�m�eka okolo pr�kazu aj nov� pr�kaz \ci{ci}, ktor� vytla�� n�zov pr�kazu a z�rove� vytvor� odpovedaj�cu polo�ku registra. M��ete sa o tom presved�i�, ak sa pozriete do registra na konci knihy a n�jdete polo�ku pr�kazu \ci{dum}, ukazuj�cu na ka�d� stranu, kde som sa o pr�kaze \ci{dum} zmienil.

Ak by som sa hocikedy rozhodol, �e u� viac nem�m r�d pr�kazy s�dzan� v~r�m�ekoch, m��em jednoducho zmeni� defin�ciu prostredia \texttt{command} a vytvori� jeho nov� vzh�ad. Je to ove�a �ah�ie ako prech�dza� cel�m dokumentom a h�ada� v�etky miesta, kde som pou�il niektor� z�kladn� pr�kazy 
\LaTeX{}u na vykreslenie r�m�eku okolo nejak�ho slova.

\subsection{Nov� pr�kazy}

Na pridanie va�ich nov�ch pr�kazov pou�ite pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{newcommand}\verb|{|%
       \emph{meno}\verb|}[|\emph{po�et}\verb|]{|\emph{defin�cia}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent
Pr�kaz potrebuje v~podstate dva argumenty. \emph{meno} -- n�zov
pr�kazu, ktor� chcete vytvori� a \emph{defin�ciu} pr�kazu.
Argument \emph{po�et} v~hranat�ch z�tvork�ch je nepovinn� a ur�uje po�et parametrov, ktor� pou��va nov� pr�kaz (maxim�lne 9). Ak ch�ba, �tandardn� hodnota je 0, t.~j. nie je dovolen� �iaden argument.

Nasleduj�ce dva pr�klady by v�m mali pom�c� pochopi� hlavn�
my�lienku. Prv� pr�klad definuje pr�kaz naz�van� \verb|\npsu|
(toto je skratka pre \uv{Nie pr�li� stru�n� �vod do syst�mu \LaTeXe}). Tak�to pr�kaz m��e by� ve�mi praktick�, ke� mus�te
p�sa� n�zov tejto knihy znovu a znovu.
\begin{example}
\newcommand{\npsu}
    {Nie pr�li� stru�n� �vod 
        do syst�mu \LaTeXe}
% v dokumente:
Toto je \uv{\npsu} \ldots{} \uv{\npsu}
\end{example}

Nasleduj�ci pr�klad ukazuje, ako sa definuje nov� pr�kaz s~parametrom.
Zna�ka \verb|#1| bude nahraden� parametrom, ktor� zad�te.
Ak chcete pou�i� viac ako jeden parameter, pou�ijete \verb|#2|
a tak �alej.
\begin{example}
\newcommand{\txsit}[1]
    {Toto je \emph{#1} stru�n�
      �vod do syst�mu \LaTeXe}
% v dokumente:
\begin{itemize}
\item \txsit{nie pr�li�}
\item \txsit{ve�mi}
\end{itemize}
\end{example}

\LaTeX{} v�m nedovol� vytvori� nov� pr�kaz, ktor� predefinuje u� existuj�ci.
Ale v~pr�pade, ak chcete urobi� pr�ve toto, m�te k~dispoz�cii zvl�tny pr�kaz \ci{renewcommand}. Pou��va rovnak� syntax ako pr�kaz \verb|\newcommand|. 

Za ur�it�ch podmienok m��ete tie� chcie� pou�i� pr�kaz \ci{providecommand}. Funguje podobne ako \ci{newcommand}, ale ak pr�kaz s~t�mto n�zvom je u� definovan�, \LaTeX{} ho bude potichu ignorova�.

P�r slov by bolo dobr� poveda� o medzer�ch nasleduj�cich za pr�kazmi \LaTeX{}u.
Pre podrobnej�iu inform�ciu pozrite stranu \pageref{sec:latexcom}. 

\subsection{Nov� prostredia}
Podobn� pr�kaz ako \verb|\newcommand| existuje aj na vytv�ranie
va�ich vlastn�ch prostred�. Po�as p�sania tohoto �vodu do \LaTeX u~som si
vytvoril �peci�lne prostredia pre �trukt�ry, ktor� som opakovane
pou��val: \uv{pr�klady}, \uv{�ryvky zo z�pisov} a \uv{r�m�eky
defin�ci� pr�kazov}. Pr�kaz \ci{newenvironment} m� nasleduj�cu
�trukt�ru:

\begin{lscommand}
\ci{newenvironment}\verb|{|%
       \emph{meno}\verb|}[|\emph{po�et}\verb|]{|%
       \emph{pred}\verb|}{|\emph{potom}\verb|}|
\end{lscommand}

Ako pri pr�kaze \verb|\newcommand|, aj pr�kaz \ci{newenvironment}
m��ete pou�i� s~parametrom alebo bez neho. Materi�l bli��ie
ur�en� v~parametri \emph{pred} je spracovan� predt�m ako text
v~danom prostred�. Materi�l bli��ie ur�en� v~parametri
\emph{potom} je spracovan� a� po vykonan� pr�kazu
\verb|\end{|\emph{meno}\verb|}|.

Ni��ie uveden� pr�kaz ukazuje pou��vanie pr�kazu \ci{newenvironment}.
\begin{example}
\newenvironment{kral}
 {\rule{1ex}{1ex}%
      \hspace{\stretch{1}}}
 {\hspace{\stretch{1}}%
      \rule{1ex}{1ex}}

% pou�ite toto v �asti textu
\begin{kral}
Moje skromn� pr�pady \ldots
\end{kral}
\end{example}

Argument \emph{po�et} sa pou��va rovnak�m sp�sobom ako to bolo
v~pr�pade pr�kazu \verb|\newcommand|. \LaTeX{} spo�ahlivo zabezpe�uje,
aby ste nenadefinovali prostredie, ktor� u� existuje. Ak budete chcie�
niekedy zmeni� existuj�ci pr�kaz, m��ete pou�i� pr�kaz
\ci{renewenvironment}. Pou��va sa rovnak�m sp�sobom ako pr�kaz
\ci{newenvironment}.

Pr�kazy pou�it� v~tomto pr�klade bud� vysvetlen� nesk�r. Na pr�kaz
\ci{rule} sa pozrite na stranu \pageref{sec:rule}, pr�kaz \ci{stretch} n�jdete na strane \pageref{cmd:stretch}. Podrobnej�ia inform�cia o \ci{hspace} sa d� n�js�
na strane \pageref{sec:hspace}.


\subsection{V� vlastn� bal�k}

Ak definujete ve�k� mno�stvo prostred� a pr�kazov, bude preambula v�ho dokumentu pr�li� dlh�. V~tomto pr�pade je dobr�m n�padom vytvorenie 
\LaTeX{}ovsk�ho bal�ka obsahuj�ceho v�etky defin�cie va�ich pr�kazov a prostred�. Na spr�stupnenie bal�ka vo va�om dokumente m��ete pou�i� pr�kaz 
\ci{usepackage}.

\begin{figure}[!htbp]
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{verbatim}
% Demo Package by Tobias Oetiker
\ProvidesPackage{demopack}
\newcommand{\npsu}{Nie pr�li� stru�n� �vod do syst�mu \LaTeXe}
\newcommand{\txsit}[1]{Toto je \emph{#1} stru�n� �vod
                            do syst�mu \LaTeXe}
\newenvironment{king}{\rule{1ex}{1ex}%
     hspace{\stretch{1}}}{\hspace{\stretch{1}}\rule{1ex}{1ex}}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{Pr�klad bal�ka} \label{package}
\end{figure}

Nap�sanie bal�ka spo��va v~podstate v~skop�rovan� obsahu va�ej preambuly do samostatn�ho s�boru s~n�zvom s~koncovkou \texttt{.sty}. Existuje jeden zvl�tny pr�kaz,
\begin{lscommand}
\ci{ProvidesPackage}\verb|{|\emph{n�zov bal�ka}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent pou��van� na �plnom za�iatku s�boru v�ho bal�ka.
\verb|\ProvidesPackage| ozn�mi \LaTeX{}u n�zov bal�ka a umo�n� mu vyda� v�razn� chybov� hl�senie, ak sa pok�site bal�k inicializova� druh� raz.
Obr�zok~\ref{package} ukazuje mal� pr�klad bal�ka obsahuj�ceho pr�kazy definovan� vo vy��ie uveden�ch pr�kladoch.

\section{Fonty a ve�kosti}

\subsection{Pr�kazy na zmenu p�sma}

\index{fonty!ve�kosti} \index{fonty!typy}
\LaTeX{} vol� vhodn� font a jeho ve�kos� na z�klade logickej
�trukt�ry dokumentu (oddiely, pozn�mky pod �iarou, \ldots).
V~niektor�ch pr�padoch m��e niekto chcie� zmeni� fonty a ich
ve�kosti ru�ne. Toto sa d� urobi� pomocou pr�kazov, ktor� s�
uveden� v~tabu�k�ch~\ref{fonts} a~\ref{tab:pointsizes}.  Skuto�n� ve�kos�
ka�d�ho fontu je v�sledok dizajnu a z�vis� od triedy dokumentu
a jej volieb. Tabu�ka~\ref{tab:pointsizes} ukazuje absol�tne bodov� ve�kosti pre tie pr�kazy, ktor� s� s��as�ou �tandardn�ch tried dokumentu.


\begin{table}[!t]
\caption{Fonty} \label{fonts}

\vspace{-5mm}

\begin{lined}{133mm}
\index{fonty!typy}
%
% Alan suggested not to tell about the other form of the command
% eg \verb|\sffamily| or \verb|\bfseries|. This seems a good thing to me.
%
\begin{tabular}{@{}rl@{\qquad}rl@{}}
\ci{textrm}\verb|{...}|        &     \textrm{roman} (antikva)&
\ci{texttt}\verb|{...}|        &     \texttt{typewriter}\\[6pt]
\ci{textsf}\verb|{...}|        &     \textsf{sans serif} (bezp�tkov�)\\[6pt]
\ci{textbf}\verb|{...}|        &     \textbf{bold face} (tu�n�) &
\ci{textmd}\verb|{...}|        &     \textmd{medium} \\[6pt]
\ci{textit}\verb|{...}|        &     \textit{italic} (kurz�va)&
\ci{textup}\verb|{...}|        &     \textup{upright} \\[6pt]
\ci{textsl}\verb|{...}|        &     \textsl{slanted} (naklonen�)&
\ci{textsc}\verb|{...}|        &     \textsc{Small Caps}\\[6pt]
\ci{emph}\verb|{...}|          &     \emph{emphasised}  &
\ci{textnormal}\verb|{...}|    &    \textnormal{be�n�}
\end{tabular}

\index{typy p�sma!antikva (roman)}
\index{typy p�sma!kurz�va (italic)}
\index{typy p�sma!bezp�ti�kov� (sans serif)}
\index{typy p�sma!p�sac� stroj (typewriter)}
\index{typy p�sma!polotu�n� (bold face)}
\index{typy p�sma!naklonen� (slanted)}
\index{typy p�sma!mal� kapit�lky (small caps)}
\index{typy p�sma!zv�raznen� (emphasised)}

\bigskip

\end{lined}
\end{table}
\begin{example}
{\small The small and 
\textbf{bold} Romans ruled}
{\Large all of great big 
\textit{Italy}.}

{\small Mal�,
\textbf{tu�n�} Rimania vl�dli}
{\Large celej ve�kej
\textit{It�lii}.}%
\footnote{roman\,--\,antikva, 
italic\,--\,kurz�va, bold\,--\,tu�n� 
--- v~angli�tine je to pekn� 
typografick� slovn� hra�ka (pozn. prekl.)}
\end{example}

Jedna d�le�it� vlastnos� syst�mu \LaTeXe{} je, �e vlastnosti fontov s�
nez�visl�. To znamen�, �e m��ete zmeni� po�iato�n� ve�kos� alebo
dokonca typ fontu a pritom zachova� sk�r zadan� pr�kaz na tu�n�
alebo naklonen� p�smo. \footnote{Aj ke� je toto zrejm� pre niekoho, kto sa
u�� \LaTeXe{}, nie je to tak� zrejm� pre niekoho, kto pou��val
\LaTeX{} 2.09.}

V~\emph{matematickom re�ime} m��ete pou��va� na do�asn�
opustenie \emph{matematick�ho re�imu} a nap�sanie norm�lneho
textu pr�kazy na zmenu aktu�lneho typu p�sma. Ak chcete
v~matematickom re�ime pou�i� nejak� in� typ p�sma, existuje
�al�ia sada pr�kazov. Tieto fonty s� podrobne uveden�
v~tabu�ke~\ref{mathfonts}.


V~s�vislosti s~pr�kazmi na ve�kos� a tvar p�sma maj� v�znamn�
postavenie \wi{zlo�en� z�tvorky}. Pou��vaj� sa na vytv�ranie
\emph{skup�n}. Skupiny obmedzuj� p�sobenie v��iny \LaTeX{}ov�ch
pr�kazov.\index{zoskupovanie}
\begin{example}
M� r�d {\LARGE ve�k� a
{\small mal�} p�smen�}.
\end{example}

\pagebreak


\begin{table}
\index{fonty!ve�kosti}
\caption{Ve�kosti fontov} \label{tab:pointsizes}
\begin{lined}{12.3cm}
\begin{tabular}{@{}ll}
\ci{tiny}      & \tiny        drobn� font \\
\ci{scriptsize}   & \scriptsize  ve�mi mal� font\\
\ci{footnotesize} & \footnotesize  dos� mal� font \\
\ci{small}        &  \small           mal� font \\
\ci{normalsize}   &  \normalsize  norm�lny font \\
\ci{large}        &  \large       ve�k� font
\end{tabular}%
\quad\begin{tabular}{ll@{}}
\ci{Large}        &  \Large       v��� font \\[5pt]
\ci{LARGE}        &  \LARGE       ve�mi ve�k� font \\[5pt]
\ci{huge}         &  \huge        obrovsk� font \\[5pt]
\ci{Huge}         &  \Huge        najv��� font \\
\end{tabular}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}

\begin{table}
\caption{Matematick� fonty} \label{mathfonts}
\begin{lined}{12cm}
\begin{tabular}{@{}lll@{}}
\textit{Pr�kaz}&\textit{Pr�klad}&    \textit{V�stup}\\[6pt]
\ci{mathcal}\verb|{...}|&    \verb|$\mathcal{B}=c$|&     $\mathcal{B}=c$\\
\ci{mathrm}\verb|{...}|&     \verb|$\mathrm{K}_2$|&      $\mathrm{K}_2$\\
\ci{mathbf}\verb|{...}|&     \verb|$\sum x=\mathbf{v}$|& $\sum x=\mathbf{v}$\\
\ci{mathsf}\verb|{...}|&     \verb|$\mathsf{G\times R}$|&        $\mathsf{G\times R}$\\
\ci{mathtt}\verb|{...}|&     \verb|$\mathtt{L}(b,c)$|&   $\mathtt{L}(b,c)$\\
\ci{mathnormal}\verb|{...}|& \verb|$\mathnormal{R_{19}}\ne R_{19}$|&
$\mathnormal{R_{19}}\ne R_{19}$\\
\ci{mathit}\verb|{...}|&     \verb|$\mathit{ffi}\neq ffi$|&
$\mathit{ffi}\neq ffi$
\end{tabular}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}


Pr�kaz na zmenu ve�kosti fontov m��e zmeni� aj riadkovanie, av�ak
iba ak odstavec kon�� za ��inku pr�kazu na ve�kos� fontu.
Zatv�racia zlo�en� z�tvorka \verb|}| preto nesmie pr�s� pr�li�
skoro. V�imnite si polohu pr�kazu \verb|\par| v~nasleduj�cich
dvoch pr�kladoch.
\begin{example}
{\Large Ne��tajte to! To nie
je pravda. M��ete mi veri�!\par}
\end{example}
\begin{example}
{\Large Toto nie je pravda,
ale nezab�dajte: som klam�r.}\par
\end{example}

Ak chcete uplatni� pr�kaz na zmenu ve�kosti pre cel� odstavec textu alebo dokonca na viac textu, m��e by� u�ito�n� pou�i� na zmenu ve�kosti syntax typu prostred�.
\begin{example}
\begin{Large} 
To nie je pravda. Ale potom 
znova, �o s� dne�n� dni\ldots
\end{Large}
\end{example}

\noindent Toto v�s ochr�ni pred po��tan�m mno�stva zlo�en�ch z�tvoriek.

\subsection{Pozor, nebezpe�enstvo!}

Ako bolo poznamenan� na za�iatku tejto kapitoly, je nebezpe�n� preplni� v� dokument explicitn�mi pr�kazmi, preto�e tieto potl��aj� z�kladn� my�lienku 
\LaTeX{}u, ktorou je oddelenie logick�ho a vizu�lneho zna�kovania v�ho dokumentu. To znamen�, �e ak chcete pou�i� rovnak� pr�kaz na zmenu p�sma na viacer�ch miestach pre to, aby ste zv�raznili zvl�tny druh inform�ci�, mali by ste pou�i� pr�kaz \verb|\newcommand| na definovanie \uv{pr�kazu logick�ho vy�lenenia}, ktor� zmen� font.
\begin{example}
\newcommand{\oops}[1]{\textbf{#1}}
\oops{Nevstupujte} do tejto 
miestnosti, je obsaden�\oops{strojom}
nezn�meho p�vodu a ��elu.
\end{example}

Tento pr�stup m� t� v�hodu, �e v�m nesk�r umo�n� rozhodn�� sa, �i nechcete pou�i� nejak� in� vizu�lnu reprezent�ciu nebezpe�enstva, ako je pou�itie  
\verb|\textbf| bez toho, aby ste sa brodili svoj�m dokumentom, vyh�ad�vali v�etky v�skyty pr�kazu \verb|\textbf| a potom pre ka�d� z nich ur�ovali, 
�i bol pou�it� na vyzna�enie nebezpe�enstva alebo na nejak� in� ��el.



\subsection{Rada}
Na z�ver tejto cesty do krajiny fontov a ich ve�kost� v�m pon�kam
mal� radu:\nopagebreak
\begin{quote}
  \underline{\textbf{Pam�tajte\Huge!}} \textit{��m}
  \textsf{V\textbf{\LARGE I} \texttt{A}\textsl{C}} fontov \Huge
pou�ijete \tiny vo \footnotesize \textbf{va�om} dokumente, \small
\texttt{t�m} \large \textit{kraj��m} \normalsize a
\textsc{�itate�nej��m} \textsl{\textsf{sa} s\large t\Large a\LARGE
n\huge e}.\footnote{Pozor! Toto je trochu satira. D�fam, �e ste si to
v�imli!}
\end{quote}

%
% Prida� nejak� pozn�mky o pr�kazoch \begin{Large}
%

\section{Medzery}

\subsection{Riadkovanie}

\index{riadkovanie}
Ak chcete v��ie medzery medzi riadkami
svojho dokumentu, m��ete to urobi� pomocou pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{linespread}\verb|{|\emph{faktor}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent umiestnen�ho v~hlavi�ke zdrojov�ho s�boru. Pr�kaz \verb|\linespread{1.3}|
zabezpe�� riadkovanie $1\frac{1}{2}$, pomocou pr�kazu
\verb|\linespread{1.6}| dosiahneme riadkovanie $2$. Obvykle sa medzery
medzi riadkami nezv��uj�, preto je z�kladn� zv��ovac�
koeficient rovn�~1.\index{riadkovanie!dvojit�}

\subsection{Form�tovanie odsekov}\label{parsp}

V~\LaTeX u~existuj� dva pr�kazy ovplyv�uj�ce �pravu
odsekov. Pomocou pr�kazov
\begin{code}
\ci{setlength}\verb|{|\ci{parindent}\verb|}{0pt}| \\
\verb|\setlength{|\ci{parskip}\verb|}{1ex plus 0.5ex minus 0.2ex}|
\end{code}
umiestnen�ch v~hlavi�ke\footnote{Medzi pr�kazy
\texttt{\char'134documentclass} a
\texttt{\char'134begin\char'173document\char'175}.}
zdrojov�ho s�boru m��ete meni� nastavenie odsekov. Tieto dva
pr�kazy zv��uj� miesto medzi odsekmi, pri�om ru�ia
odsadzovanie prv�ch riadkov odsekov. V~kontinent�lnej Eur�pe sa
odseky �asto odde�uj� vo�n�m miestom a neodsaduj� sa ich prv�
riadky. Ale pozor, toto m� vplyv aj na obsah. Aj riadky obsahu
bud� odde�ovan� v���m priestorom. Aby ste sa tomu vyhli, m��ete umiestni� tieto dva pr�kazy na nejak� miesto za pr�kazom \verb+\tableofcontents+ alebo sa m��ete rozhodn��, �e ich nepou�ijete v�bec, preto�e ste zistili, �e v��ina profesion�lnych kn�h pou��va odsadzovanie odsekov bez medzery medzi nimi.

Ak chcete odsadi� odsek, ktor� nie je odsaden�, m��ete pou�i�
na za�iatku odseku pr�kaz\footnote{Ak chcete odsadi� prv�
odsek v~ka�dej kapitole, pou�ite bal�k \pai{indentfirst} z~uzla \suv{tools}.}
\begin{lscommand}
\ci{indent}
\end{lscommand}
\noindent
Samozrejme, �e to m��e fungova� len v~pr�pade, ak nie je \verb|\parindent|
nastaven� na nulu.

Ak chcete, aby dan� odsek nebol odsaden�, m��ete na za�iatku
odseku pou�i� pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{noindent}
\end{lscommand}
\noindent
M��e sa v�m to z�s�, ak za��nate dokument samotn�m textom a nie
pr�kazom pre kapitolu, respekt�ve oddiel.

\subsection{Vodorovn� medzery}\label{sec:hspace}


\LaTeX{} ur�uje medzery medzi slovami a vetami automaticky. Ak
chcete zv��i� vodorovn� (horizont�lnu) medzeru, mus�te pou�i� pr�kaz:
\index{medzera!horizont�lna}
\begin{lscommand}
\ci{hspace}\verb|{|\emph{d�ka}\verb|}|
\end{lscommand}

Ak sa m� tak�to medzera zachova� aj v~pr�pade, �e pripadne na
koniec alebo za�iatok riadku, pou�ite pr�kaz
\verb|\hspace*| namiesto \verb|\hspace|. V~najjednoduch��ch pr�padoch je \emph{d�ka} len ��slo a jednotka.
Najd�le�itej�ie jednotky s� uveden� v~tabu�ke~\ref{units}.
\index{jednotky}\index{rozmery}
\begin{example}
T�to\hspace{1.5cm}medzera
m� 1.5 cm.
\end{example}
\suppressfloats
\begin{table}[tbp]
\caption{Jednotky \TeX{}u} \label{units}\index{jednotky}

\begin{lined}{9.5cm}
\begin{tabular}{@{}ll@{}}
\texttt{mm} &  milimeter $\approx 1/25$~inch \quad \demowidth{1mm} \\
\texttt{cm} & centimeter = 10~mm  \quad \demowidth{1cm}                     \\
\texttt{in} & inch $=$ 25.4~mm \quad \demowidth{1in}                    \\
\texttt{pt} & point $\approx 1/72$~inch
$\approx \frac{1}{3}$~mm  \quad\demowidth{1pt}\\
\texttt{em} & pribli�ne v��ka dan�ho fontu \quad \demowidth{1em}\\
\texttt{ex} & pribli�ne v��ka \texttt{x} v~danom fonte \quad \demowidth{1ex}
\end{tabular}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}

Pr�kaz\label{cmd:stretch} 
\begin{lscommand}
\ci{stretch}\verb|{|\emph{n}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent
vytv�ra �peci�lnu m�kk� (gumen�) medzeru. Rozp�na sa, a� k�m nie
je vyplnen� cel� zvy�n� priestor riadku. Ak sa v~jednom riadku
nach�dzaj� dva  pr�kazy \verb|\hspace{\stretch{|\emph{n}\verb|}}|,
narastaj� primerane svojmu roz�irovaciemu koeficientu.
\begin{example}
x\hspace{\stretch{1}}
x\hspace{\stretch{3}}x
\end{example}

\subsection{Zvisl� medzery}
Medzera medzi odsekmi, oddielmi, pooddielmi, \ldots\ je ur�ovan�
automaticky \LaTeX om. V~pr�pade, �e je to potrebn�, m��ete
zvisl� (vertik�lnu) medzeru zv��i� pomocou pr�kazu:
\begin{lscommand}
\ci{vspace}\verb|{|\emph{d�ka}\verb|}|
\end{lscommand}

Tento pr�kaz sa norm�lne odde�uje vo�n�m riadkom pred a za pr�kazom.
V~pr�pade, �e sa m� medzera udr�ova� aj na za�iatku (konci) strany
a medzi dvoma str�nkami, pou�ite namiesto \verb|\vspace| hviezdi�kov� verziu pr�kazu \verb|\vspace*|.
\index{medzera!vertik�lna}

Pr�kaz \verb|\stretch| spolu s~pr�kazom \verb|\pagebreak| sa m��e
pou�i� na nap�sanie textu na posledn� riadok strany, pr�padne na
zvisl� vycentrovanie strany.
\begin{code}
\begin{verbatim}
Nejak� text \ldots

\vspace{\stretch{1}}
Toto bude nap�san� na poslednom riadku strany.\pagebreak
\end{verbatim}
\end{code}

V~pr�pade, �e chceme zv��i� medzery medzi riadkami \emph{toho ist�ho}
odseku alebo vo vn�tri tabu�ky, m��eme namiesto pr�kazu
\verb+\\+ pou�i� pr�kaz:
\begin{lscommand}
\ci{\bs}\verb|[|\emph{d�ka}\verb|]|
\end{lscommand}

\section{Rozvrhnutie str�nky}

\begin{figure}[!hp]
\begin{center}
\makeatletter\@layout\makeatother
\end{center}
\vspace*{1.8cm}
\caption{Parametre ovplyv�uj�ce rozvrhnutie str�nky}
\label{fig:layout}
\end{figure}

\index{rozvrhnutie str�nky}
\LaTeXe{} v�m umo��uje zada� \wi{ve�kos� papiera} v~pr�kaze
\verb|\documentclass|. \LaTeX{} potom automaticky zvol� spr�vne
\wi{rozmery textu}. V~niektor�ch pr�padoch v�m v�ak preddefinovan�
hodnoty nemusia vyhovova�. Prirodzene, m��ete ich zmeni�.
%no idea why this is needed here ...
\thispagestyle{fancyplain}
Obr�zok~\ref{fig:layout} ukazuje v�etky parametre, ktor� sa daj�
meni�. Obr�zok bol vytvoren� pomocou bal�ka \pai{layout} z~uzla
\pai{tools}.\footnote{\texttt{CTAN:/tex-archive/macros/latex/packages/tools}}

\textbf{PO�KAJTE!} \ldots sk�r ne� sa pust�te do �ialen�ch aktiv�t typu: \uv{Roz��rme tro�ku t�to �zku stranu!}, porozm���ajte p�r sek�nd. Rovnako ako v~pr�pade v��iny vec� v~\LaTeX{}u, n�jdu sa dobr� d�vody aj nato, aby bol vzh�ad str�nky tak�, ak� je.

Samozrejme, v~porovnan� so str�nkou MS Wordu vyzer� hrozne �zka.
%off-the-shelf MS Word page
Ale pozrite sa na va�u ob��ben� knihu\footnote{M�m na mysli skuto�n� tla�en� knihu vyroben� vydavate�om s~dobrou poves�ou.} a spo��tajte po�et p�smen na �tandardnom textovom riadku. Zist�te, �e tam nie je viac p�smen ako okolo
66. Teraz urobte to ist� so svojou \LaTeX{}ovskou stranou. Zist�te, �e aj tam sa nach�dza pribli�ne 66 znakov na riadok. Sk�senosti ukazuj�, �e ak sa na riadku vyskytuje viac p�smen, ��tanie sa st�va obtia�nej��m. Je to preto lebo o�iam je n�ro�n� pres�va� sa z~konca riadku na za�iatok �al�ieho. Toto je tie� d�vod nato, aby sa noviny tla�ili do viacer�ch st�pcov.

Teda ak zv���te ��rku v�ho textu, uvedomte si, �e komplikujete �ivot �itate�om va�ej pr�ce. Ale dos� bolo v�strah, s��bil som, �e v�m poviem, ako sa to rob�\ldots
 
\LaTeX{} poskytuje dva pr�kazy na zmenu t�chto parametrov.
V��inou sa pou��vaj� v~hlavi�ke dokumentu.

Prv�m pr�kazom sa nastavuje ur�it� hodnota ktor�hoko�vek z~dan�ch
parametrov:
\begin{lscommand}
\ci{setlength}\verb|{|\emph{parameter}\verb|}{|\emph{d�ka}\verb|}|
\end{lscommand}

Druh� pr�kaz prid�va ur�it� hodnotu ku ktor�muko�vek z~dan�ch
parametrov:
\begin{lscommand}
\ci{addtolength}\verb|{|\emph{parameter}\verb|}{|\emph{d�ka}\verb|}|
\end{lscommand}

Tento druh� pr�kaz je v~skuto�nosti prospe�nej�� ne� pr�kaz
\ci{sethlength}, preto�e m��ete pracova� podobne, ako pri
existuj�cich nastaveniach. Aby ste k~��rke str�nky pridali jeden centimeter, do hlavi�ky treba prida� nasleduj�ce pr�kazy:
\begin{code}
\verb|\addtolength{\hoffset}{-0.5cm}|\\
\verb|\addtolength{\textwidth}{1cm}|
\end{code}

V~tejto s�vislosti v�s mo�no zaujme bal�k \pai{calc} umo��uj�ci pou�itie aritmetick�ch oper�ci� v~argumente pr�kazu \verb+\setlength+ a na in�ch miestach, kde m��ete zad�va� numerick� hodnoty ako argumenty funkci�.

\section{Viac z�bavy s~d�kami}

V�dy, ke� je to mo�n�, vyh�bam sa pou��vaniu absol�tnych d�ok v~\LaTeX{}ov\-sk�ch dokumentoch. Rad�ej sa sna��m zalo�i� veci na d�ke, v��ke alebo inom prvku strany. Pre ��rku obr�zku to m��e by� \verb|\textwidth| -- takto zapln� stranu.

Nasleduj�ce 3 pr�kazy umo��uj� ur�i� ��rku, v��ku a h�bku textov�ho re�azca.

\begin{lscommand}
\ci{settoheight}\verb|{|\emph{pr�kaz}\verb|}{|\emph{text}\verb|}|\\
\ci{settodepth}\verb|{|\emph{pr�kaz}\verb|}{|\emph{text}\verb|}|\\
\ci{settowidth}\verb|{|\emph{pr�kaz}\verb|}{|\emph{text}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent Nasleduj�ci pr�klad ilustruje mo�n� pou�itie t�chto pr�kazov.
\begin{example}
\flushleft
\newenvironment{vardesc}[1]{%
  \settowidth{\parindent}{#1:\ }
  \makebox[0pt][r]{#1:\ }}{}

\begin{displaymath}
a^2+b^2=c^2
\end{displaymath}

\begin{vardesc}{Kde}$a$, 
$b$ -- s� odvesny pravouhl�ho 
       trojuholn�ka.  

$c$ -- je prepona trojuholn�ka 
       a c�ti sa osamelo.

$d$ -- sa tu nakoniec v�bec nevyskytuje. Nie je to popleten�?
\end{vardesc}
\end{example}

\section{�katu�ky, krabi�ky, schr�nky, skrinky, boxy}
\LaTeX{} vytv�ra svoje strany rozmiest�ovan�m boxov (�katuliek, krabi�iek, schr�nok, skriniek). Po prv�, ka�d� p�smeno je mal� krabi�ka, ktor� sa �alej nalepuje na in� p�smen�, vytv�raj�c slov�. Tieto sa zasa prilepuj� k~�al��m slov�m, ale �peci�lnym glejom\footnote{Anglicky glue (pozn. prekl.)}, ktor� je pru�n�. Preto m��e by� rad slov stla�en� alebo roztiahnut� tak, aby mohol presne vyplni� riadok na strane.

Prip���am, �e toto je ve�mi zjednodu�en� verzia toho, �o sa skuto�ne stane, ale my�lienka je tak�, �e \TeX{} nar�ba s~glejom (lepidlom) a so �katu�kami (boxmi). Ale nielen p�smen� m��u tvori� box. Do krabi�ky m��ete polo�i� skuto�ne v�etko, vr�tane in�ch boxov. \LaTeX{} zaobch�dza s~ka�d�m boxom, akoby to bolo jedno p�smeno.

V~predch�dzaj�cich kapitol�ch ste sa u� niektor�mi boxmi stretli, hoci som v�m to nepovedal. Prostredie \ei{tabular} a pr�kaz \ci{includegraphics}, napr�klad, oboje vytv�raj� box. To znamen�, �e �ahko m��ete umiestni� dve tabu�ky alebo dva obr�zky ved�a seba. Len si mus�te by� ist�, �e ich spolo�n� ��rka nie je v��ia ako nastaven� ��rka strany.

Rovnako m��ete do boxu zabali� vami zvolen� odsek a to bu� pr�kazom

\begin{lscommand}
\ci{parbox}\verb|[|\emph{poz�cia}\verb|]{|\emph{��rka}\verb|}{|\emph{text}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent alebo pomocou prostredia 

\begin{lscommand}
\verb|\begin{|\ei{minipage}\verb|}[|\emph{poz�cia}\verb|]{|\emph{��rka}\verb|}| text
\verb|\end{|\ei{minipage}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent 
Parameter \emph{poz�cia} m��e by� jedno z~p�smen
\texttt{c, t} alebo \texttt{b}. T�mto sa riadi vertik�lne ulo�enie boxu vzh�adom na z�kladn� �iaru okolit�ho textu. 
Parameter \emph{��rka} je d�kov� argument ur�uj�ci ��rku boxu. Z�kladn� rozdiel medzi pr�kazmi
\ei{minipage} a \ei{parbox} je, �e vo vn�tri \ei{parbox}\/u nem��ete pou��va� v�etky pr�kazy a prostredia, zatia� �o vo vn�tri \ei{minipage} je mo�n� takmer v�etko.

Zatia� �o \ci{parbox} zabal� cel� odsek so zalomen�m riadkov, existuje aj trieda pr�kazov vytv�raj�cich boxy, ktor� pracuj� len s~horizont�lne ulo�en�m materi�lom. U� pozn�me jeden z~nich. Naz�va sa \ci{mbox} a jednoducho sp�ja do jedn�ho boxu rad boxov. M��e by� pou�it� na zabr�nenie \LaTeX{}u rozdeli� dve slov�. Ke�e dovn�tra boxov m��ete ulo�i� �al�ie boxy, tieto pr�kazy na horizont�lne balenie boxov v�m poskytuj� obrovsk� flexibilitu.

\begin{lscommand}
\ci{makebox}\verb|[|\emph{��rka}\verb|][|\emph{poz�cia}\verb|]{|\emph{text}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent \emph{��rka} ur�uje ��rku v�sledn�ho boxu viden�ho zvonku.\footnote{To znamen�, �e m��e by� men�ia ako materi�l obsiahnut� vo vn�tri boxu. Dokonca m��ete nastavi� ��rku na 
0pt, tak�e text vo vn�tri boxu sa vytla�� bez vplyvu na okolit� boxy.} Oddelene od d�kov�ch v�razov m��ete pou�i� aj \ci{width}, \ci{height}, \ci{depth} a   \ci{totalheight} v~parametri ��rky. Tieto sa nastavia pod�a hodn�t z�skan�ch meran�m vytla�en�ho \emph{text}\/u. Parameter \emph{poz�cia} nadob�da jednu z~hodn�t: \textbf{c}entrovanie, \textbf{l}eft flush (zarovnanie na�avo),
\textbf{r}ight flush (zarovnanie vpravo) alebo \textbf{s}, ktor� roztiahne text, obsiahnut� v~boxe, na cel� ��rku boxu.

Pr�kaz \ci{framebox} funguje presne tak ako \ci{makebox}, ale navy�e nakresl� okolo textu r�m�ek.

Nasleduj�ci pr�klad v�m uk�e niektor� veci, ktor� m��ete robi� pr�kazmi
\ci{makebox} a \ci{framebox}.
\begin{example}
\makebox[\textwidth]{%
    c e n t r o v a n i e}\par
\makebox[\textwidth][s]{%
    r o z t i a h n u t i e}\par
\framebox[1.1\width]{Tu��m 
            som zar�movan�!} \par
\framebox[0.8\width][r]{Ty ne�ika, 
   som pr�li� �irok�} \par
\framebox[1cm][l]{nevad�, 
     ja som tie�} 
Dok�e� to pre��ta�?
\end{example}

Teraz, ke� sme zvl�dli vodorovn� riadenie, o�ividne nasleduj�ci krok je prechod na vertik�lne.\footnote{�pln� kontrolu nad v�etk�m m��eme z�ska� len kombin�ciou horizont�lneho a vertik�lneho\ldots.} �iaden probl�m pre \LaTeX{}. Pr�kazom

\begin{lscommand}
\ci{raisebox}\verb|{|\emph{nadvihnutie}\verb|}[|\emph{h�bka}\verb|][|\emph{v��ka}\verb|]{|\emph{text}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent m��ete ur�i� vertik�lne vlastnosti boxu. V~prv�ch troch parametroch m��ete pou�i� \ci{width}, \ci{height}, \ci{depth} a \ci{totalheight}, aby ste ovplyvnili ve�kos� boxu pre argument \emph{text}.
\begin{example}
\raisebox{0pt}[0pt][0pt]{\Large%
\textbf{Aaaa\raisebox{-0.3ex}{a}%
\raisebox{-0.7ex}{aa}%
\raisebox{-1.2ex}{a}%
\raisebox{-2.2ex}{c}%
\raisebox{-4.5ex}{h}}}
 -- zakri�al, ale dokonca ani 
najbli��� v~rade si nev�imol, �e 
sa mu prihodilo nie�o stra�n�.
\end{example}

\section{�iary a rozpery}
\label{sec:rule}

Pred nieko�k�mi stranami ste si mohli v�imn�� pr�kaz

\begin{lscommand}
\ci{rule}\verb|[|\emph{nadvihnutie}\verb|]{|\emph{��rka}\verb|}{|\emph{v��ka}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent Pri oby�ajnom pou�it� vytvor� jednoduch� �ierny obd�nik.

\newpage
\begin{example}
\rule{3mm}{.1pt}%
\rule[-1mm]{5mm}{1cm}%
\rule{3mm}{.1pt}%
\rule[1mm]{1cm}{5mm}%
\rule{3mm}{.1pt}
\end{example}

\noindent Toto je u�ito�n� na kreslenie vertik�lnych a horizont�lnych �iar. Napr�klad �iara na titulnej strane bola vytvoren� pr�kazom \ci{rule}.

Zvl�tnym pr�padom je �iara s~nulovou ��rkou, ale s ur�itou v��kou. V~profesion�lnej typografii sa to anglicky naz�va \wi{strut}.\footnote{�ia�, neviem, ak� je slovensk� typografick� n�zov pre nie�o tak�. Sn�� to vystihuje slovo rozpera. (pozn. prekl.)} Pou��va sa na zabezpe�enie toho, aby prvok str�nky mal ur�it� minim�lnu v��ku. M��ete ju vyu�i� v~prostred� 
\texttt{tabular} na zaistenie ur�itej minim�lnej v��ky riadku.
\begin{example}
\begin{tabular}{|c|}
\hline
\rule{1pt}{4ex}Vidite�n� podpera
\ldots\\ \hline
\rule{0pt}{4ex}Rozpera\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

%%% Local Variables: 
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "lshort2e"
%%% End: 

